4.2.2. Tanulási
zavar
A tanulási zavar
általános, összefoglaló kifejezés, a különböző
képességdeficitekkel küzdők megjelölésére. A csoport egyébként
meglehetősen heterogén, hiszen a figyelmi funkciókban, beszédkészség, olvasási,
írási és számolási készségek elsajátításában és használatában akadályozottak
egyaránt beletartoznak. Nem része e csoportnak viszont a képességhiányokkal
rendelkező vakok, siketek, értelmi vagy mozgás korlátozottak). Bár a tanulási
zavar más deficitekkel (például, érzékszervi gyengeség, érzelmi zavarok) vagy
negatív környezeti hatásokkal (például, hátrányos szociokultúrális háttér, nem
megfelelõ oktatás) együtt is jelentkezhet, azoknak nem egyenes
következménye (Gyarmathy, 2006). Sarkady Kamilla és Zsoldos Márta tanulási
zavarnak tekinti azt az intelligencia szint alapján elvárhatónál gyengébb
tanulási teljesítményt eredményező állapotot, amely neurológiai deficit vagy
funkciózavar talaján jön létre, és sajátos kognitív pszichológiai tünetekkel
jellemezhető (Sakrady-Zsoldos, 1992). A tanulási zavarok, részképesség zavarok,
mint például a diszlexia,
diszgráfia ép értelem, sokszor kiemelkedően jó intellektus mellett jelentkezik.
Az érzékszervi sérültek gyógypedagógiai nevelésben, sajátos igényeiknek
megfelelő szakszerű fejlesztésben
részesülhetnek i
, ►. Megfelelő
prevenció, időbeli felismerés és szakszerű kezelés hatására gyakran jól
kezelhető, orvosolható a diszkalkulia i, ►, diszgráfia i, ► is. A diszlexia
prevenciós és reedukációs programok módszertanának
nagy hagyományai vannak hazánkban 1 i, ► , 2i, ► , 3i, ►, 4i, ► , 5i, ► . A pedagógus, legyen idegen nyelv és irodalom szakos,
matematika, kémia vagy történelem szakos biztosan
találkozik tanulási nehézséggel birkózó gyermekkel, s nagy valószínűséggel találkozik
diszlexiás, diszgráfiás vagy diszkalkuliás tanulóval. Ma már jogszabályok írják
elő, hogy az évközi és év végi értékelésnél, az érettségi és felvételi vizsgán
milyen sajátos körülményeknek kell teljesülniük azért, hogy a diszlexiás,
diszgráfiás gyermekek e részképesség zavaruk ellenére megfelelő értékelést
kapjanak, teljes értékű vizsgát tehessenek – vagyis hogy tudásukról számot
adhassanak. Sok tanuló ennek köszönhetően sikeres tanulmányokat folytat a
felsőoktatásban. A koncentrációzavar, a beszédzavar, az érzelmi problémák
észlelése és diagnosztizálása után a különleges bánásmódot egyénre szabottan
kell alkalmazni.